Ahir es va fer un gir més en la problemàtica de l’Estadi Nacional. Després de les declaracions contundents la setmana passada del secretari d’Estat, Alain Cabanes, sobre la impossibilitat que l’FC Andorra veiés renovada la seva concessió de l’estadi uns mesos més, l’entitat tricolor va fer un pas més en arribar a un acord amb la propietat de Borda Mateu.
Tal com vam avançar a Andorra Esportiu, en la prèvia al partit davant el Saragossa, Ministeri de Cultura i Esports i l’Andorra rebaixen la tensió i el distanciament de les postures i reprendran les negociacions. Així, en aquesta reunió s’analitzarà la possibilitat de poder declarar la construcció del nou estadi com un projecte d’interès nacional, per tal de poder encaixar més fàcilment la viabilitat urbanística. Però, que és exactament un projecte d’interès nacional?
Tal com estableix l’article 61 de la Llei general d’ordenació del territori i urbanisme un projecte d’interès nacional “són projectes d’interès nacional tots aquells destinats a la construcció d’infraestructures viàries i de comunicació, a l’execució de la política hidràulica, de sanejament i energètica, a la lluita contra la contaminació i a la protecció de la natura, i també a la dotació de serveis de caràcter sanitari, assistencial, educatiu, cultural, administratiu, de seguretat i protecció civil”. És a dir, caldria veure en quin d’aquests supòsits s’encabeix la declaració de projecte d’interès nacional, si bé fonts del ministeri ja van detallar que aquesta opció seria força viable.
Per què interessa a l’FC Andorra?
Com ja és sabut la voluntat del club tricolor no és només la de construir un estadi que compleixi amb els requisits per jugar a Segona i Primera Divisió, sinó que, per tal de garantir la viabilitat econòmica de tota la inversió, també es vol tirar endavant un complex comercial que estigui ubicat al costat dels terrenys de joc.
Per a fer-ho, fonts del club detallen que hi ha algun carrer de la zona que caldria modificar en el marc del Pla d’Ordenació de l’Urbanisme Parroquial (POUP) de la capital per evitar que l’estadi quedi encaixonat entre quatre carrers –tal com succeeix actualment a l’Estadi Nacional–. En aquest sentit, l’article 63 de la matei text, el qual fa referència a les competències en aquests projectes, estableix que “sense perjudici de les competències dels comuns per redactar, aprovar i executar conjuntament plans especials o programes d’interès interparroquial de conformitat amb aquesta Llei. Els plans sectorials i els projectes d’interès nacional són redactats i aprovats pel Govern, després de l’informe preceptiu i no vinculant dels comuns el terme parroquial dels quals sigui afectat pel projecte”.
Així doncs, els plans urbanístics en aquest cas del Comú d’Andorra la Vella, queden supeditats al projecte de l’estadi i, per tant, aquests plans sectorials poden ser modificats per garantir que el projecte pugui ser viable. En aquest sentit, fonts del ministeri van explicar a Andorra Esportiu que queda el dubte si la declaració de PIN s’haurà de fer per part del Govern o per part del comú donant d’aquesta manera més competència a l’administració comunal.
Sigui com sigui, en el cas que sigui l’executiu central el que declari el projecte d’Interès Nacional, el Govern ha de seguir un procediment el qual queda detallat en l’article 65: “el Govern, després d’aprovar el Pla sectorial o el Projecte d’interès nacional, el publica al Butlletí Oficial. En aprovar-ho, el Govern pot acordar demanar al Consell General la declaració d’utilitat pública de determinats terrenys que sigui necessari expropiar per a l’execució del projecte”.
A més, en el segon punt de l’article esmentat, s’especifica que “les previsions i disposicions contingudes en els projectes d’interès nacional i en els plans sectorials, una volta aprovats i publicats, vinculen, en allò que els pugui afectar, els plans d’ordenació i urbanisme de les parròquies concernides”. Per tant, perquè això sigui una realitat, les pròximes reunions entre Govern i l’entitat tricolor seran claus per poder executar el nou estadi als terrenys de Borda Mateu.